6. Indtrykket af ideologisk polarisering |
CBK: Har europæerne også en tendens til at glemme hvor venstreorienterede amerikanerne i grunden kan være? Gore vandt jo faktisk præsidentvalget for 2 år siden, og hvis der er nogen præsidentkandidat i nyere amerikansk historie, som er en tree-hugger ["træ-omfavner"] og på den måde meget progressiv, så var det Gore, og han vandt (eller var tæt på!). Det er da i virkeligheden slående i forhold til det europæiske billede af amerikanerne som nogle guncrazy cowboys?
KURRILD: Det er det helt bestemt. Og man skal heller ikke glemme, at hvis man spolede tiden tilbage til 1960, så var den offentlige sektor i USA ganske markant større, end den var i Danmark på samme tidspunkt. Og at mange af de idéer, der var med til at lægge realpolitisk ammunition for udbygningen af den danske velfærdssstat i virkeligheden kom fra USA i 20erne og 30erne.
Det, der nok snarere er tilfældet det er at amerikansk politik i de sidste 25 år på landsplan er blevet noget mere polariseret ideologisk. Der er blevet længere mellem demokraterne og republikanerne, end der var fx i 1950erne og 1960erne. Og det gør så, at når vi ser amerikansk politik udefra - når vi ser den fra Europa – så kommer vi automatisk til primært at fokusere netop på de landspolitiske forskelle. Og når man nu HAR en republikansk præsident og en republikansk kongres, jamen så ser politikken voldsomt meget mere - i gåseøjne - "konservativ" ud, end den måske gør hvis du tog til New Hampshire eller Minnesota eller staten Washington hvor der ofte er en langt større tendens til samarbejde mellem partierne.
CBK: Nu er der nogle, der vil sige at vi herhjemme i det sidste år har set en højredrejning og set en pro-amerikansk linie osv. Hvordan ville en amerikansk politolog se på det borgerlige Danmark og den borgerlige regering vi har nu?
KURRILD: Det kommer MEGET an på, hvilke amerikanske politologer du havde spurgt, skal jeg hilse og sige! Men Jeg tror, at hvis man lægger sine politisk-ideologiske kasketter på hylden, så tror jeg at de fleste amerikanske politologer nok ville synes, at der var ufattelig lille forskel på de danske politiske partier og meget lille forskel på, om statsministeren hed NYRUP Rasmussen eller FOGH Rasmussen. For i det danske politiske system, der foregår alt stort set inde på midten. Det gør det også i amerikanske politik i nogle henseender, men qua at det amerikanske valgsystem er et, der har en tendens til at frembringe alene to partier, så bliver de fleste debatter i USA: Er du enten er på den ene side eller på den anden side?
Hvorimod dansk politik bl.a. grundet vores valgsystem har en tendens til at være meget mere midtersøgende, og det gør så, tror jeg, at set med amerikanske øjne - og uden at tage politisk-ideologisk kasket - så tror jeg de fleste amerikanske politologer ville synes, at talen i Danmark om et voldsomt sving til højre generelt ville være noget overdrevent. Fordi der er meget meget små gradsforskelle på den forrige statsminister og den nuværende.
foto: SDU